Gamina iš genetiškai modifikuotų sojų
„Augalinės kilmės baltymai – pašarų pagrindas. Jie svarbūs ir žmonių mityboje. Sojų pupelėse yra iki 45 proc. baltymų – gerokai daugiau nei įprastose pupelėse ar pupose, žirniuose, kviečiuose, rapsuose, kukurūzuose, kituose baltyminguose augaluose, iš kurių gaminami pašarai, lesalai ir maisto produktai“, – „Ūkininko patarėjui“ teigia Kauno rajono, Babtų seniūnijos, Pagynės kaimo ūkininkas Kęstutis Svečiulis.
Jis vardija, kiek ir kokių baltymų užsiaugina ES: rapsų – 69 proc., kukurūzų – 79 proc., kviečių – 95 proc., o sojų baltymų – tik 3 proc. Likusią sojų baltymų dalį (97 proc.), reikalingą gaminti pašarus ir lesalus, importuoja.
Pasak K. Svečiulio, kasmet ES gyvulininkystėje sunaudojama apie 27 mln. t sojų rupinių, pagamintų iš importuotų sojų pupelių. Jos dažnu atveju yra genetiškai modifikuotos, užaugintos JAV, Brazilijoje, Argentinoje, kitose Pietų Amerikos valstybėse. Pašnekovas genetiškai modifikuotus organizmus (GMO) vadina įsilaužimu į gamtą. Tad Lietuvoje naudojamus pašarus ir lesalus, kurių sudėtyje yra iš genetiškai modifikuotų sojų pagamintų rupinių, laiko nekokybiškais, galinčiais kenkti naminių gyvūnų, o kartu ir jų mėsą, pieną, kiaušinius vartojančių žmonių sveikatai. „Baltymai labai reikalingi melžiamoms karvėms. Manau, dideli ūkiai, joms duodantys pašaro, kuriame yra importuotų sojų rupinių, gamina genetiškai modifikuotą pieną“, – spėja K. Svečiulis.
Teršia, plukdydami iš kito pasaulio galo
Sojos rupiniai yra tai, kas lieka iš šio augalo pupelių išspaudus aliejų ir iš jų pašalinus tripsino inhibitorių – gyvūnams kenksmingą medžiagą.
Pasak K. Svečiulio, ši medžiaga sunaikinama iš sojų pupelių spaudžiant aliejų labai aukštoje temperatūroje.
„Sojų pupelės atplukdomos iš JAV arba Pietų Amerikos į Nyderlandus. Čia iš jų 145 °C temperatūroje išspaudžia aliejų, atskiria baltymus. Tokiame karštyje sunaikinamas tripsino inhibitorius, bet lieka triptofanas ir licinas – gyvūnams naudingos aminorūgštys“, – ŪP priduria Kauno rajono, Čekiškės seniūnijos, Lelerviškių kaimo ūkininkas Romualdas Majeras.
„Politikai blevyzgoja apie žaliąjį kursą – taršą, atsinaujinančios energijos šaltinius. Ketina naikinti lengvatą žaliajam dyzelinui, kad ūkininkai mažiau jo naudotų. O kiek šio kuro sudegina laivai, plukdydami sojas per Atlantą, ir vilkikai, veždami sojų rupinius į Lietuvą, kitas ES šalis?! Kiek dyzelino sudeginama Lietuvos žirnius vežant į Rygos uostą, o iš ten plukdant į Indiją?!“ – retoriškai klausia ukmergiškis ūkininkas Saulius Daniulis.
Visi trys pašnekovai pavydžiai mini Lenkiją, Čekiją. Neva ten jau kelerius metus vykdoma speciali sojų auginimo programa, siekiant apsirūpinti augaliniais baltymais, užuot juos importavus. Tenykščiai ūkininkai skatinami sojas auginti, mokant už jas papildomą išmoką. Tokia išmoka Lietuvoje nemokama, nes sojų nebuvo mūsų šalies paramai tinkamų baltyminių augalų sąraše. Ūkininkų trijulė stebisi – sojos turi daugiau baltymų nei kiti augalai, tačiau Žemės ūkio ministerijos (ŽŪM) valdininkai turbūt to nežinojo, jei jų neįtraukė į šį sąrašą, o kitų ES šalių sojų augintojai gavo papildomas išmokas už jas.
Pasak K. Svečiulio, Lenkijos ūkininkų už sojų auginimą gaunama bendra – tiesioginė ir papildoma – išmoka yra apie 400 Eur/ha. Papildoma išmoka už jas – nacionalinio biudžeto pinigai.
Parama už sojas – nuo kitų metų
Visą straipsnį skaitykite „Ūkininko patarėjo“ elektroninėje arba popierinėje leidinio versijoje,
„Ūkininko patarėjas” Nr. 140, 2023 m. gruodžio 12 d.
Laikraštis „Ūkininko patarėjas” parduodamas visuose didžiuosiuoe prekybos centruose, Lietuvos pašto skyriuose.
Taip pat laikraštį galite prenumeruoti „Ūkininko patarėjo” redakcijoje el. paštu: platinimas@up.lt, tel. +370 603 75 963 arba
https://ukininkopatarejas.lt//katalogas/popieriniu-leidiniu-prenumerata/, www.prenumerata.lt, www.prenumeruoti.lt, www.prenumeruok.lt bei Perlo terminaluose.
Redakcijos nuotraukos
Titulinėje nuotr. – Saulius Daniulis: „Net Smetonos laikais lietuviai mokėjo užsiauginti sojų.“
Visa informacija, esanti portale, yra UAB „Ūkininko patarėjas“ nuosavybė. Griežtai draudžiama ją kopijuoti, keisti, perpublikuoti ar kitaip naudotis komerciniais tikslais be Bendrovės leidimo.