Iškovoti 2 mlrd. eurų Lietuvai įrodžius, kad Lietuvoje regionai gyvena blogiau, nei sostinė
Matydamas, jog pragyvenimo lygis atskiruose šalies regionuose itin skiriasi, Europos institucijoms stengiausi įrodyti, kad egzistuoja ir kita Lietuva, kuriai būtina skirti didesnę sumą pinigų. Netolygus užsienio investicijų paskirstymas skirtinguose šalies regionuose didina socialinę nelygybę tarp regioninių savivaldybių ir sostinės bei verčia emigruoti dar daugiau žmonių. Siekdamas, kad regioninių savivaldybių gyventojai galėtų užsidirbti ir bendras vidaus produktas (BVP) tokiose savivaldybėse augtų, inicijavau europinių dokumentų pakeitimus, kurie reglamentuotų, jog Lietuva būtų traktuojama ne kaip vienas, o kaip du atskiri statistiniai regionai – Sostinės regionas bei Vidurio ir Vakarų Lietuvos regionas.
Kodėl tokio Lietuvos padalinimo į du skirtingus regionus reikėjo? Todėl, kad smarkiai pagerėjus ekonominei situacijai Vilniuje, kur BVP, tenkantis vienam gyventojui, sudaro net 130 proc. ES vidurkio, kilo grėsmė netekti dalies lėšų iš Sanglaudos fondo. Padalinus Lietuvą į du regionus pavyko išsaugoti net 6,4 mlrd. eurų regionų žmonėms už 2021–2027 metų laikotarpį, vietoj to, kad būtų skirta tik 4 mlrd. eurų suma. Pripažinsiu, kad teko belstis į ne vienas duris, parašyti šūsnį dokumentų ir parengti ne vieną viešą pranešimą, kol pagaliau pavyko pradėti oficialiai teikti Europos Sąjungos institucijoms Lietuvos kaip dviejų atskirų statistinių regionų duomenis. O visa tai padėjo pasiekti, kad EK neatimtų iš Lietuvos žmonių 2 mlrd. eurų sumos.
Peticija dėl lėšų perkėlimo leido išsaugoti dar 314,9 mln. eurų
Stengiausi iškovoti daugiau europinių lėšų regionams ir antrą kadenciją. Drauge su aktyviais tautiečiais parengėme peticiją dėl ES paramos neteisingo paskirstymo, kai TS-LKD deleguota Vyriausybė kreipėsi į Europos Komisiją, reikalaudama perskirstyti Sanglaudos politikos asignavimus iš Vidurio ir Vakarų Lietuvos regiono į Sostinės regioną. Tokiu atveju, Sostinės regionui iš likusių devynių Lietuvos apskričių būtų buvę atiduota beveik 700 mln. eurų, kurie su nacionaliniu bendrafinansavimu sudarytų apie 1,4 mlrd. eurų. Surinkus piliečių parašus peticijai ir ją pateikus, pavyko išsaugoti regionų žmonėms net 314 mln. eurų ES lėšų. Pasak Europos Komisijos, darbinėse diskusijose pavyko susitarti su Lietuvos Vyriausybės atstovais ir pasiekti kompromisą. Tikiu, kad šie pinigai bus panaudoti regionų vystymuisi ir čia gyvenančių žmonių gerovei.
Atominės elektrinės uždarymui – 780 mln. eurų
Dešimt metų dirbdamas Briuselyje ir Strasbūre, buvau pirmasis ir vienintelis Lietuvos atstovas EP, kuris iš tiesų rimtai dirbau ir siekiau, kad Europos Komisija užtikrintų paramą Ignalinos atominės elektrinės uždarymo finansavimui.
Kai 2014-aisiais metais nuvykau dirbti į Briuselį, tiesą sakant, itin nemaloniai nustebau pamatęs, kad vienu svarbiausių klausimų Lietuvai stojant į ES buvęs Ignalinos elektrinės uždarymo finansavimo užtikrinimas Europos lėšomis yra paliktas, praktiškai, savieigai, o mūsų EP nariai mieliau rinkosi savo darbui komitetus, kuriuose pagrindinėmis temomis yra Stambulo konvencijų svarstymas ar kelionių po egzotiškas užsienio valstybes galimybė, nei rūpinosi tvaraus finansavimo užtikrinimu Ignalinos projektui.
Dirbdamas ELA politinėje grupėje, supratau, kad Lietuvai yra galimybė gauti finansavimą. Lietuva, dar 2004-aisiais metais derėdamasi dėl stojimo į ES (priminsiu, kad viena iš stojimo sąlygų buvo Ignalinos atominės elektrinės uždarymas) buvo suderėjusi, kad uždarymo darbai bus finansuojami EK skirtomis lėšomis. Tačiau tuometiniai derybininkai, jų tarpe ir liberalų atstovas Europos Parlamente Petras Auštrevičius, visiškai nesuko galvos dėl to, o iš kur imsime lėšų darbams, kurie bus privalomi jau po fizinio elektrinės uždarymo – atliekų sutvarkymui, branduolinio kuro kasečių laidojimui, reaktoriaus utilizavimui ir kt. Aš ieškojau ir radau pritarimą frakcijoje ir komitetuose, Europos Parlamentas nubalsavo skirti tiek, kiek buvo paskaičiavusi pati elektrinės administracija ir mums pateikusi, kai lankėmės su kolegomis Lietuvoje – 780 mln. eurų sumą.
Tai tik dalis nuveiktų darbų Europos Parlamente ir Žaliųjų/ELA politinėje grupėje, kuomet pavyko iškovoti lėšas Lietuvai.
Bus apmokėta iš Europos Parlamento Žaliųjų/ELA politinės grupės sąskaitos.
Užs. Nr. 54/7