Nors permainingi vasaros orai daržovių ir bulvių derlių gerokai sumažino, tačiau šie nuostoliai ne galutiniai. Šalies rinkai šio sektoriaus produkcijos per daug. Dėl Rusijos embargo intensyviai ieškoma naujų rinkų eksportui ir jų tikimasi po Naujųjų metų. Tad prognozuojamas rudeninis supirkimo kainų mažėjimas pasiteisino su kaupu. Tačiau vartotojams pigesnių daržovių ir bulvių nėra nei turguose, nei prekybos centruose.
Derliai prastoki Kalbant apie šių metų daržovių ir bulvių derlių, augintojų nuotaikos prastokos, nes jis gerokai mažesnis už pernykštį. Dėl vasarą kaitinusių sausrų bus nemažai neprekinės produkcijos, ypač auginantiesiems bulves ir morkas. Šiuo metu darbymetis verda kopūstų ir burokėlių laukuose, nes bulvės ir svogūnai jau nukasti, o imti morkas dar delsiama. Mat dirvos perdžiūvusios ir kasant bus daug mechaninių pažeidimų, be to, per anksti jas nuėmus padidės sandėliavimo sąnaudos, prastės kokybė. „Lietuvos daržovių augintojų asociacijos (LDAA) narių bendras produkcijos kiekis bus didesnis nei pernai: viena, yra naujų narių; antra, didesni kai kurių augalų plotai, – sako LDAA direktorė Zofija Cironkienė. – O neprekinės produkcijos dėl naujų augintojų nepatyrimo ir dėl prastų orų bus daugiau nei visada. Tad esant prastesniam derliui supirkėjai siūlo itin mažas kainas.“ Pasak direktorės, šie metai augintojams yra sunkūs, ypač turintiesiems paskolų ar tęsiantiesiems ūkio modernizavimą. Lengviau atsidus smulkesnieji ūkiai, kurie į technologijas daug neinvestavo, produkcijos neeksportavo, bet turi nuolatinius pirkėjus ir žino, kiek ir ko auginti.
Turgaus taisyklės nesikeičia Įsigaliojusi taisyklė, kad daržovės ir bulvės rudenį esti pigesnės, nes sandėlių neturintys ūkininkai derlių skuba išparduoti. Tad, daugumos nuomone, kainų pokyčiai labiau atsispindi turguose nei prekybos centruose. Deja, savaitgalį „Ūkininko patarėjui“ pasižvalgius po Kauno turgavietes jokio kainų nuosmukio nepastebėta. Vidutinio dydžio valgomosios bulvės kainavo 1 Lt/kg, morkos – 1,5-2,5 Lt/kg, burokėliai – 1 Lt/kg, baltagūžiai kopūstai – 0,8 Lt/kg, geltonlukščiai svogūnai – 1,5 Lt/kg, česnakai – 12 Lt/kg ir t.t. Labai panašios kainos buvo ir prekybos centre MAXIMA („Akropolyje“). Paklaustas apie parduodamų daržovių kainas nuolatinis prekeivis Šilainių turgavietėje žodžių į vatą nevyniojo: „Viskas brangsta, tai kodėl turėčiau daržoves ir bulves realizuoti pigiau? Čia mano uždarbis ir pragyvenimo šaltinis. Skriaudžiami augintojai? Nesąmonė. Ar matėte, kokią techniką ir sandėlius jie turi? O poilsiauja kur? Kanaruose! Be to, mums gerokai pigiau siūlo lenkiškos produkcijos.“ Kiek tolėliau bulves pardavinėjusi moteris sakė esanti iš Kėdainių, bulves gana pigiai perkanti iš netoliese gyvenančio ūkininko. Pasak jos, kainą turguje galėtų sumažinti 20-30 ct/kg, tačiau nuolatiniai prekeiviai pagrasino susidorojimu. Ne paslaptis, kad augintojams ir prekybos centruose už kokybišką produkciją siūloma itin maža supirkimo kaina, motyvuojant, jog iš Lenkijos gali atsivežti pigiau. Tai jokia naujiena, nes realizacijos kainos mažėja vien dėl PVM skirtumo (daugelyje ES šalių taikomas 3-7 proc. PVM). Tokia situacija šalies rinkoje nesikeičia metų metus ir, LDAA direktorės Z. Cironkienės nuomone, turgavietes valdo keli perpardavinėtojai, kurie samdytiems pardavėjams nurodo produkcijos realizavimo kainas. Čia sistema sustyguota geriau nei prekybos tinkluose. Nėra abejonių, kad lenkiškos produkcijos šiemet padaugės. „Kol vartotojai nesupras, kad ant prekystalių esančios produkcijos kainos ne ūkininkų valioje, kol prekiautojų nepažabos valstybinės institucijos, tol kainos nekris. Tačiau ar šių priemonių kas nors ir kada nors imsis, abejotina“, – abejoja LDAA direktorė.
Kiekvieno ūkio situacija individuali Augintojams pikta, kad vartotojai juos vadina buožėmis ir latifundininkais, neskiria pardavėjų nuo žemdirbių. Pasak ūkininko Lino Šateikos (Šiaulių r.), jis derliais skųstis negali, tačiau be Rusijos rinkos realizacija vyks vangiai. Rudenį produkcijos kainos ypač menkos, bet kai saugyklų pakanka, morkų ir svogūnų derlių išlaikys gana ilgai. „Supirkėjai priekabiai vertina produkcijos kokybę, bet supirkimo kainos „sukasi“ apie savikainą, – teigia augintojas. – Pelno nebus, bet kad nors susidarytų reikiama suma banko paskoloms.“ LDAA tarybos pirmininkas Martynas Laukaitis sako, kad visi daržovių ir bulvių augintojai tikisi naujų eksporto rinkų po Naujųjų metų. Ir jų ieško kiekvienas individualiai. Pats augintojas neabejoja, kad turimą burokėlių ir bulvių produkciją realizuos, nes rinkos niša Vakaruose išliko. Šiemet didelių supirkimo kainų tikėtis nėra ko, nes tam įtakos turi ir produkcijos kokybė, ir jos perteklius. Jonas Manikas (Biržų r.) šiemet bulves augino 40 ha, kopūstus – 6 ha. Per 0,5 hektarų žieminių česnakų iššalo. Šalčių nelaukdamas ūkininkas baigia sudoroti derlių, juolab kad produkcijai išlaikyti iki vėlesnio laiko sandėlių pakanka. „Kai daug darbų, rinkos neieškau, bet tikiuosi derlių realizuoti. Paskolų neturiu, šiuos metus išgyvensiu, bet ir kitąmet daržininkystės neatsisakysiu“, – tvirtina J. Manikas.
Sąmyšis dėl embargo – visose ES šalyse 2013 m. ES šalys į Rusiją eksportavo 2,3 mln. t vaisių ir daržovių už 1,9 mlrd. Eur. Tai buvo 39 proc. viso ES vaisių ir daržovių eksporto į trečiąsias šalis. Skaičiuojant pagal suvartojimą, šie ES eksportuoti kiekiai Rusijoje tesudarė tik 10 proc. visų suvartotų vaisių ir daržovių. Ne geresnė padėtis ir su bulvėmis. Šiaurės Vakarų Europos bulvių augintojų asociacija (NEPG) šioje zonoje prognozuoja rekordinį valgomųjų bulvių derlių nei buvo 2011 m. Jis gali siekti 27 mln. t. Augintojai tikisi šiokio tokio bulvių kainų pakilimo nuėmus derlių, bet, matyt, šiųmetės kainos vis tiek nepadengs auginimo išlaidų, juolab kad Rytų Europos šalyse taip pat laukiama gero bulvių derliaus ir eksportas į tas šalis prasidės vėlai. „Situacija panaši visose ES šalyse. Dėl Rusijos embargo susidarė produkcijos perteklius, o prekybininkai visur naudojasi esama situacija ir visur nukenčia augintojai, – įsitikinusi Z. Cironkienė. – Truputį pagelbės EK numatyta parama: Lietuvai bus išmokėta kompensacijų už 4 tūkst. t daržovių ir 3 tūkst. t vaisių, kurių šalis neeksportuos į Rusiją dėl embargo.“ Pasak LDAA direktorės Z. Cironkienės, vyksta žvalgytuvės ir augintojai tikisi, kad po Naujųjų metų atsivers rinka Baltarusijoje, Moldovoje, Vengrijoje, Azerbaidžane, pavasariop ir Balkanų šalyse. Bet visų pirma stebimi lenkai, kurių produkcija pigiausia visoje ES. Tik eksportuotojų netenkina jos kokybė.
Vanda BARONYTĖ „ŪP“ korespondentė