Jau rudenį reikėjo pagalvoti apie būsimą daržo sezoną: išplauti šiltnamį, išrauti visą sezoną derėjusius augalus, nes vėliau per juos bus sunku prieiti. Bet jeigu tada nespėjote ar neturėjote laiko, būsimų augalų namais pasirūpinkite dabar.
Vandenyje ištirpinkite sodos ir nuplaukite šiltnamio sienas, taip pašalinsite ir likusius ligų sukėlėjus, ir prie stiklo prilipusį purvą, kuris trukdys šviesai patekti į vidų. Specialistai pataria kasmet sieros dūmais dezinfekuoti šiltnamį. Tai aktualu, jei praėjusį sezoną daržoves buvo užpuolę kenkėjai.
Įšalo jau nėra, todėl galima šakėmis supurenti dirvą.
Tręšti ar ne?
Būsimų daigų sodinimo vietose pravers paberti komposto. Iš anksto galite paruošti atramas ir virveles augalams. Nebus per anksti, jei pasodinsite salotų ir ridikėlių.
Vis tik labiausiai rūpimas klausimas, tręšti žemę, kad naujieji augalai geriau augtų, ar geriau susilaikyti? Specialistai sako, kad neverta tręšti gero dirvožemio, bet jeigu nusprendėte jį praturtinti, geriau rinkitės organines priemones: mulčą, organines trąšas, mėšlą ar jo granules, dirvožemį gerinančius preparatus. Jie tinkami ir rudenį ir viso augimo metu, svarbu atidžiai perskaityti gamintojo rekomendacijas.
Mineralines trąšas taip pat naudoti galima, tik agronomai perspėja tai daryti itin saikingai. Pagrindinė taisyklė – rudenį tręšiama kalio ir fosforo turinčiomis trąšomis, o pavasarį – azotinėmis.
Daržininkystėje dažniausiai naudojamos kompleksinės, greitai tirpstančios mineralinės trąšos, turinčios ne tik pagrindinių makroelementų, bet ir konkrečiai daržovei reikalingiausių mikroelementų, todėl prieš pasirenkant trąšas, būtina atidžiai perskaityti informaciją apie jų paskirtį ir naudojimo instrukciją.
Augalų apsauga nuo šalnų ir kenkėjų
Kai šiltnamis jau paruoštas naujiems daigeliams, verta pagalvoti, kaip juos apsaugosite nuo pavasarinių šalnų. Kai kuriems jų pavojinga ir staiga sumažėjusi temperatūra. Temperatūrą šiltnamyje naktį pakels kelios uždegtos žvakės. Nemažai daržininkų daigus pridengia stiklainiais, popieriaus (geriausiai kartono ir laikraščių) „kepurėlėmis“ arba daržo plėvele. Po ja temperatūra bus bent 4 laipsniais didesnė ir daržovės nuo šalčio nenukentės.
Dar vienas populiarus būdas sušildyti augalus – greta paguldyti butelius su vandeniu. Dieną nuo saulės vanduo įšils, o naktį šią šilumą atiduos greta augantiems daigeliams.
Ne mažiau pavojingi nei šalnos jauniems ir jau užaugusiems augalams yra kenkėjai ir ligos. Purkšti daržovių nuo jų nesinori, bet kartu ir gaila prarasti derlių. Viena paprasčiausių ir svarbiausių ligų profilaktikos priemonių – šiltnamio vėdinimas.
Patyrę daržininkai siūlo atkreipti dėmesį ir į aplinkai bei derliui nekenksmingas apsaugos nuo kenkėjų priemones (pavyzdžiui, lipnias juosteles baltasparniams) arba augalų imunitetą stiprinančius biopreparatus bei ekologiškus insekticidus. Jų galima rasti sodo ir daržo reikmenų parduotuvėse.
Prasidėjus naujam daržovių sezonui, daržininkai skundžiasi šiltnamius niokojančiais kurkliais, grambuolių lervomis, kurmiais. Dalis agronomų siūlo naikinti tik vabzdžius. Su kurmiai, pasak jų, verčiau draugauti, nors rausdamas urvelį tikriausiai iškilnos kai kurių augalų šaknis, tačiau suės ir kurklius, ir grambuolių lervas, kurių žala augalams nepalyginamai didesnė. Kurmiarausius reikėtų ne sutrypti, o nusemti ir kurmio iškastą angą palikti. Žemė tiks komposto. Jeigu kurmiui paliksite angą, pro kurią vėdinasi jo tuneliai, jis neraus naujų ir po žeme darbuosis medžiodamas daržo ir šiltnamio kenkėjus.
„Rasų“ inf.
Asociatyvios 123rf nuotr.
Visa informacija, esanti portale, yra UAB „Ūkininko patarėjas“ nuosavybė. Griežtai draudžiama ją kopijuoti, keisti, perpublikuoti ar kitaip naudotis komerciniais tikslais be Bendrovės leidimo.